Åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen av läkare och sjuksköterskor i Region Norrbotten

Dnr 967-2022

Förslag till beslut

Regionstyrelsen beslutar att:

Genomföra löneöversyn för 2023 inom Vårdförbundets och Läkarförbundets avtalsområden motsvarande 95,0 mnkr enligt beskrivning i ärendet och finansiera den uppkomna merkostnaden om 45,0 mnkr via regionstyrelsens strategiska reserv.

Ge regiondirektören i uppdrag att göra en översyn med inriktning att nuvarande lönetillägg för sjuksköterskor för arbete på vårdavdelningar på sjukhus, allmänmedicinska vårdplatser i primärvård och IVAK-mottagningar löses in och bakas in i fastlönen.

Ge regiondirektören i uppdrag att göra en översyn med inriktning att nuvarande funktionstillägg inom VO An/Op/IVA, VO Akutomhändertagande IVAK eller inom VO ortopedis operationsenhet, löses in och bakas in i grundlönen.

Ge regiondirektören i uppdrag att göra en översyn med inriktning att nuvarande lönetillägg för specialisttjänstgörande läkare för arbete på glesbygdshälsocentraler löses in och bakas in i fastlönen.

Ge regiondirektören i uppdrag att genomföra 2023 års löneöversyn för Vårdförbundets och Läkarföreningens avtalsområden med utgångspunkt från redovisade prioriteringar, samt en särskild satsning som premierar arbete under sommartid.

Ge regiondirektören i uppdrag att se över möjligheten att få fler medarbetare som uppnått pensionsålder att kvarstå i arbete genom att öka lönen.

Kopplat till den strategiska planens målsättning avseende medianlön med riksgenomsnittet som lägsta nivå, ska löneöversynen avseende övriga yrkesgrupper och avtalsområden påbörjas.

Yttrande till beslutsförslaget

Samtliga medarbetare och kompetensområden är viktiga för att Region Norrbotten ska fullgöra sitt uppdrag. För att regionen ska vara en attraktiv arbetsgivare är lönenivån till medarbetarna en viktig del och regionen kommer att arbeta med den frågan i 2023 års löneöversyn. Styrelsen bedömer att det är angeläget att skyndsamt ge förutsättningar för särskilda lönesatsningar till sjuksköterskor och läkare, liksom vissa ändrade förmåner i övrigt med målsättningen att attrahera, rekrytera och behålla medarbetare i regionens verksamheter. Styrelsen bedömer vidare att riktade åtgärder för löner till medarbetare som uppnått pensionsålder ska vidtas.

Sammanfattning

Satsningar inom löne- och förmånsfrågor är en väsentlig del för att bli en attraktiv arbetsgivare och öka förmågan att nå långsiktig och hållbar bemanning av verksamheterna. Regionstyrelsen föreslår att för 2023 satsa 64,0 mnkr på löneökningar inom Vårdförbundets avtalsområde samt 31,0 mnkr inom Läkarförbundets avtalsområde. Därutöver föreslås att en översyn ska göras med inriktning att nuvarande lönetillägg inom vissa områden bakas in i fastlönen för att ytterligare öka attraktionskraften. Slutligen ska åtgärder vidtas för att öka attraktionskraften för medarbetare som uppnått pensionsålder att arbeta vidare.

Beslutsunderlag

Ärendet

Bakgrund

Läget inom hälso- och sjukvården i Region Norrbotten är ansträngt, med ett utmanande bemanningsläge i kombination med stor vårdefterfrågan. Situationen är på intet sätt unik i Sverige utan problembilden delas med ett flertal regioner där de faktorer som påverkar är välbekanta så som stora kompetensförsörjningsutmaningar inom flera kompetensområden. Enligt en prognos av Statistikmyndigheten SCB antas bristen på grundutbildade sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor öka. År 2035 antas det finnas ett underskott på 2 400 grundutbildade sjuksköterskor och på specialistutbildade sjuksköterskor antas underskottet vara 6 900. Förutom kompetensförsörjningsutmaningen så är vårdefterfrågan generellt sett hög och den pågående pandemin medför fortfarande en ökad belastning på hälso- och sjukvården även om det akuta pandemitillståndet klingat av.

Regionen har under en stor del av 2022 inte haft tillräckligt med vårdplatser och där problematiken framförallt betingats av brist på sjuksköterskor. Inom den öppna vården har bristen på distriktsläkare funnits sedan tidigare, men situationen har förvärrats under våren 2022 i och med att svårigheterna att få tag på inhyrd personal ökat. Läget under den pågående sommarperioden är för närvarande mer ansträngt än under föregående sommarperioder. Bedömningen under hösten är att tillgången på vårdplatser kommer att understiga vårdbehovet samt att primärvården kommer att ha en mer omfattande brist på läkare. Båda faktorerna kommer att påverkar exempelvis förmågan att hantera uppskjuten vård.

Strategiska åtgärder är därför nödvändiga och med rådande bemanningsläge i åtanke är bedömningen att vissa inriktningsbeslut bör ske skyndsamt. Det gäller strategiska inriktningsbeslut inom flera områden, där det på ett övergripande plan handlar om att ta tillvara den ekonomiska potentialen av den genomförda omställningen. Därmed skapas möjlighet till åtgärder som såväl kort- som långsiktigt ökar regionens förmåga att balansera tillgången på vårdefterfrågan och resurser. De strategiska förslagen ska syfta till att öka regionens förmåga att kompetensförsörja hälso- och sjukvården, att hålla tillräckligt antal vårdplatser öppna samt åtgärder för att stärka primärvården. Ett aktuellt och angeläget område därutöver är att se över omhändertagandet avseende den psykiska ohälsan hos barn och ungdomar.

Löne- och förmånsfrågor

En avgörande del för att bli en attraktiv arbetsgivare och öka förmågan för att nå långsiktig och hållbar bemanning av verksamheterna är löne- och förmånsfrågor. Vad gäller det sistnämnda behövs en översyn av lön och förmåner i synnerhet för grupperna i Vårdförbundets avtalsområde samt för läkarna och då i synnerhet distriktsläkarna. Frågan om löner och förmåner ska beredas inom linjeorganisationen och tillsammans med berörda fackliga organisationer enligt rådande process. För att ge förutsättningar för en bra process och med beaktande av omständigheterna i övrigt bedöms det som angeläget att skyndsamt redovisa förutsättningar och huvudsaklig inriktning.

Förslag för Vårdförbundets avtalsområde

Inlösen av lönetillägg
I dagsläget har sjuksköterskor i slutenvård lönetillägg som motiveras för att ge incitament att arbeta på arbetsplatsen i fråga och på så sätt underlätta kompetensförsörjningen på dessa områden. Det utges exempelvis lönetillägg för att arbeta på vårdavdelningar, på sjukhusen eller vid primärvårdens allmänmedicinska vårdplatser. Det finns också lönetillägg för arbete på An/Op/IVA, IVAK-enheter samt för distriktssjuksköterskor i primärvård med samma syfte. Bedömningen är att det är fortsatt viktigt att behålla det incitament som lönetillägget i fråga hade som syfte när det infördes, exempelvis att stimulera till helgtjänstgöring och till att arbeta på vårdavdelning.

Det bedöms kunna ske inom ramen för grundlöner och utan att lönetillägg används som verktyg. Att lösa in lönetilläggen ökar sannolikt attraktionskraften och därmed vår förmåga att anställa medarbetare samt underlättar det administrativa arbetet. Därför föreslås en översyn med inriktning att nuvarande lönetillägg för arbete på vårdavdelningar på sjukhus, allmänmedicinska vårdplatser i primärvård, för arbete på An/Op/IVA och IVAK-mottagningar (Intensivvård, ambulans och akutmottagning), löses in och bakas in i fastlönen. Översynen, som ska ske skyndsamt, definierar i detalj vilka lönetillägg som bakas in i fastlönen samt tar fram rutiner för hantering att behålla incitamentet.

Utökad budget för löneökningar under 2023
I budget för 2023 föreslås att 64,0 mnkr avsätts till löneökningar inom Vårdförbundets avtalsområde. Riktpunkten är att summan ska generera en genomsnittlig löneutveckling för avtalsområdet på minst 5,0 procent. Den övergripande inriktningen hur utrymmet ska användas är från arbetsgivarhållet följande:

Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt legitimerade sjuksköterskor som arbetar i slutenvård, men satsningen är kraftfull viket innebär att möjligheten finns att även prioritera andra områden utifrån de analyser som ska föregå arbetet.

Inom ramen för tillskott av medel motsvarande en genomsnittlig ökning inom avtalsområdet på 5,0 procent ska medel motsvarande 1,0 procent användas till särskild satsning som premierar tjänstgöring under sommartid.

Partsgemensamt arbete med att se över hur arbete på sommartid kan premieras påbörjas snarast.

Löneöversynen kommer ske enligt sedvanlig process mellan fackliga organisationer och arbetsgivaren. Ny lön i löneöversynen kommer att börja gälla från 1 februari 2023 om parterna kommer överens om det. Medarbetare som nyanställs kan anställas i 2023 års nivå från och med den 1 december 2022.

Förslag för Läkarföreningens avtalsområde

Inlösen av lönetillägg
I dagsläget har specialisttjänstgörande läkare (ST-läkare) i allmänmedicin som anställs på hälsocentralerna i glesbygd ett lönetillägg, som är ett incitament till att arbeta på hälsocentral i glesbygd. I glesbygd är förutsättningarna för att verka som läkare delvis annorlunda jämfört med i tätort. Bland annat är det längre avstånd till de resurser som finns på sjukhusen och akuta tillstånd handläggs i större omfattning på hälsocentralen i glesbygd. Det är fortsatt nödvändigt att behålla ett ekonomiskt incitament för arbete i glesbygd. Däremot kan det ske inom ramen för grundlöner och utan att lönetillägg används som verktyg.

Att lösa in lönetilläggen ökar sannolikt attraktionskraften och därmed vår förmåga att anställa medarbetare samt underlättar det administrativa arbetet. Därför föreslås en översyn med inriktning att nuvarande lönetillägg för arbete på glesbygdshälsocentraler, löses in och bakas in i fastlönen. Översynen, som ska ske skyndsamt, definierar i detalj vilka lönetillägg som bakas in i fastlönen samt tar fram rutiner för hantering att behålla incitamentet.

Utökad budget för löneökningar 2023
I budget för 2023 föreslås att 31,0 mnkr avsätts till löneökningar inom Läkarförbundets avtalsområde. Riktpunkten är att summan ska generera en genomsnittlig löneutveckling för avtalsområdet på minst 4,0 procent. Den övergripande inriktningen hur utrymmet ska användas är från arbetsgivarhållet följande:

Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt distriktsläkare som arbetar i primärvård samt ST-läkare i allmänmedicin. Satsningen är kraftfull viket innebär att möjligheten finns att även prioritera andra områden utifrån de analyser som ska föregå arbetet.

Inom ramen för tillskott av medel motsvarande en genomsnittlig ökning inom avtalsområdet på 4,0 procent.

Löneöversynen kommer ske enligt sedvanlig process mellan fackliga organisationer och arbetsgivaren. Ny lön i löneöversynen kommer att börja gälla från 1 februari 2023 om parterna kommer överens om det. Medarbetare som nyanställs kan anställas i 2023 års nivå från och med den 1 december 2022.

Förslag gällande attraktion att arbeta vidare efter uppnådd pensionsålder

Att medarbetare stannar eller kommer in i arbete efter uppnådd pensionsålder framstår alltmer som en viktig strategisk faktor för kompetensförsörjningen samt för att på ett bra sätt kunna överföra kompetens till andra medarbetare. Av den anledningen föreslås en ökning av lönenivån för medarbetare som arbetar kvar eller kommer i arbete efter uppnådd pensionsålder. Ökningen fastställs i en kommande process. En del i ambitionen är att satsningen ska kunna stärka förutsättningarna för att på sikt minska behovet av inhyrd personal.

Förväntade effekter av förslagen

De positiva förväntade effekterna är att åtgärden ska vara en del i att öka regionens förmåga att rekrytera och behålla medarbetare inom de ovanstående avtalsområdena, där kompetensförsörjningen är särskilt ansträngd samt att det ska bli lättare att behålla medarbetare efter uppnådd pensionsålder. Det ger i sin tur en positiv effekt på regionens strategiska mål om en god vård, exempelvis bättre patientsäkerhet, bättre tillgänglighet, bättre patientupplevelse och möjlighet till att hämta in uppskjuten vård.

En liten eller utebliven satsning på ovanstående grupper innebär i sin tur stor risk för att regionen inte kan hantera sitt hälso- och sjukvårdsvårduppdrag på ett bra sätt samt att behovet av inhyrda ökar från en redan i utgångsläget hög nivå.

Det bör i sammanhanget noteras att den föreslagna satsningen ska ses som en del i en helhet, där även förslag om andra, för kompetensförsörjning viktiga områden ska tas fram. Kostnaden fördelat på de föreslagna aktiviteterna framgår av nedanstående tabell:

Aktivitet	Kostnad (mnkr) 2023
Lösa in löne- och funktionstillägg	0,0
Löneökning, Vårdförbundets avtalsområde	52,0
Löneökning, Läkarförbundets avtalsområde	25,0
Utbetald ny lön 1 februari 2023, Vårdförbundets avtalsområde	12,0
Utbetald ny lön 1 februari 2023 Läkarföreningens avtalsområde	6,0
Se över lön för pensionärer (låter sig inte beräknas för närvarande)	0,0
Summa	95,0

Av den beräknade kostnadsökningen finns 50,0 mnkr inarbetade i budgeten för 2023 inom ramen för ordinarie löneökningsanslag. Merkostnaden för 2023 för förslaget uppgår till 45,0 mnkr. Förslagets merkostnad föreslås finansieras via styrelsens strategiska reserv och ska inarbetas i kommande finansplan och strategiska plan för 2024 och framåt.

Riskanalys av beräkningarna

Beslutet kan på sikt medföra höjda löner även för inhyrd personal och därmed höjda kostnader per insats. Sannolikt vägs en eventuell prisökning upp av ett minskat behov. Vidare är påslag beräknade utifrån genomsnittsschablon för regioner enligt SKR som innehåller en preliminär höjning om 4,22 procent jämfört med 2022. Skillnader kan förekomma till följd av annan ålders-, löne- eller pensionsavtalsstruktur i Region Norrbotten jämfört med rikssnittet. Sannolikheten att det skulle få väsentliga effekter på utfallet bedöms dock som låg. Sammantaget bedöms osäkerhetsfaktorerna inte ha väsentlig påverkan på beräkningarna.

Jämställdhetsperspektiv

Kvinnor och män som utför lika och likvärdigt arbete ska ha samma arbetsvillkor. Lika lön för lika och likvärdigt arbete ska vara en självklarhet men ändå kvarstår flertalet löneskillnader mellan könen i Sverige. Bland anställda i regionen 2021 tjänade kvinnor i genomsnitt 2 712 kr mindre jämfört med män. Genomsnittet i riket var samma år 4 050 kr. Lönegapet i Region Norrbotten kan till stor del förklaras av att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och verksamheter där det finns skillnader i lönenivåer. Regionen som arbetsgivare är skyldig att göra en lönekartläggning varje år för att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga löneskillnader som har samband med kön. Arbetsmarknaden i Sverige liksom i omvärlden är starkt könssegregerad. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det problematiskt att kvinnodominerade yrken värderas lägre lönemässigt än mansdominerat arbete med motsvarande kvalifikationskrav. Totalt 68 500 sjuksköterskor arbetar i Sveriges regioner, 87 procent av dessa sjuksköterskor är kvinnor. Sannolikt medför beslutet att lönegapet minskar vilket i sin tur motverkar strukturella löneskillnader och bidrar till en ökad jämställdhet.

En jämställd organisation kan i sig också bidra till att nuvarande och framtida medarbetare upplever arbetsgivaren som mer attraktiv.

Barnrättsperspektiv

Åtgärden/beslutet påverkar inte alls barn.

Beslutet påverkar inte barn som patient, barn som anhörig/närstående till en patient, barn som passagerare eller besökare. Barn kan påverkas indirekt av beslutet men på ett sätt som ligger utanför Region Norrbottens ansvarsområden.

Protokollsutdrag skickas till:

Ekonomidirektör

HR-direktör

Hälso- och sjukvårdsdirektör
Divisionschef Nära

Stabschef

Statistikmyndigheten SCB (2021). Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad. Arbetsmarknadsutsikterna fram till år 2035 per utbildningsgrupp.

Databasen Kolada, en öppen och kostnadsfri databas för kommuner och regioner.

Lundkvist, H. (2017) Genusmedveten utveckling av arbetsgivarevarumärket för hållbar kompetensförsörjning. Diss. Luleå Tekniska Universitet.