Översyn av Region Norrbottens omhändertagande av barns och ungdomars psykiska ohälsa och sjukdom

Dnr 00970-2022

Förslag till beslut

Regionstyrelsen beslutar att:

Ge regiondirektören i uppdrag att göra en översyn gällande omhändertagandet av barn och ungas psykiska ohälsa, som syftar till förbättrad samverkan samt en god och likvärdig vård i hela länet.

Översynen av länets ungdomsmottagningar sker i samverkan med kommunerna.

Yttrande till beslutsförslaget

Psykisk hälsa är ett av Region Norrbottens högst prioriterade områden. Barn och unga ska få god och likvärdig vård i bra vårdprocesser inom såväl primärvård som specialistvård.

Sammanfattning

Alla barn har rätt till en god psykisk hälsa. Om barns problem hanteras rätt i ett tidigt skede bidrar det till goda förutsättningar för hälsa, utveckling och lärande under uppväxtåren. Inom både primärvården och specialistvården finns barn och unga med psykisk ohälsa. Inget barn eller ungdom ska falla mellan stolarna för att det finns oklarheter i vilken vårdnivå som gör vad. Skillnader i vilken vård som kan ges i olika delar av länet innebär att det inte är en likvärdig vård, vilket i sin tur kan bidra till ojämlik och ojämställd hälsa. För att komma till rätta med detta ska en översyn skyndsamt genomföras.

Beslutsunderlag

Ärendet

Bakgrund

Alla barn har rätt till en god psykisk hälsa. Om barns problem hanteras rätt i ett tidigt skede bidrar det till goda förutsättningar för hälsa, utveckling och lärande under uppväxtåren. Psykisk ohälsa används ibland som begrepp för att samla lindriga och övergående besvär (t.ex. lätt oro) och även svåra psykiatriska och långvariga sjukdomstillstånd (t.ex. ångestsyndrom). I och med att detta ärende innefattar olika vårdnivåer används samlingsbegreppet psykisk ohälsa.

I regionen finns flera verksamheter som arbetar med barn och ungas psykiska ohälsa exempelvis ungdomsmottagningar, primärvården samt barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Vid länets ungdomsmottagningar kan ungdomar själva söka stöd vid lindrigare psykisk ohälsa. Ungdomsmottagningar drivs i samverkan med kommunerna, de finns dock inte i hela länet och har i dagsläget olika åldersgrupper, innehåll och resurser. Primärvården är vårdens första instans. I nuläget är resurserna olika vid länets hälsocentraler för att arbeta med barn och ungdomar med psykisk ohälsa. När problematiken är sådan att hälsocentralens insatser inte är tillräckliga finns idag möjligheten att remittera till Länsenheten barn- och ungdomshälsan.

Länsenheten barn- och ungdomshälsan är en psykologmottagning för barn och ungdomar i åldrarna 6 till 17 år. Verksamheten erbjuder tidiga stödinsatser, bedömning och behandling av lindrig till måttlig psykisk ohälsa exempelvis oro och ångest, nedstämdhet, sömnsvårigheter, stress, huvudvärk eller magont där vården inte hittar kroppsliga orsaker. Uppdraget är att ta emot barn vars svårigheter ännu inte vuxit sig för stora, utan där det kan räcka med kortare kontakter med vården. Verksamheten startade som ett projekt år 2018 och är ett stöd för primärvården då den med sin psykologkompetens kan göra bedömningar och insatser som inte kräver barnpsykiatrins resurser. Under projekttiden gjordes en avgränsning för vilka hälsocentraler som kunde remittera till barn- och ungdomshälsan på grund av att det inte gick att anställa den beräknade mängden psykologer för att täcka hela länets behov. Några hälsocentraler i Luleå, Boden och Piteå kunde remittera. Remisser från övriga hälsocentraler i länet kunde ej behandlas av barn- och ungdomshälsan. När verksamheten permanentades blev avgränsningen kvar vilket innebär att verksamheten i nuläget inte erbjuds jämlikt över länet. Vilket bidrar till en ojämlik vård för barn och unga i Norrbotten.

Nästa instans för svårare psykisk ohälsa hos barn och ungdomar är Barn- och ungdomspsykiatrin, BUP. Verksamheten ansvarar för medelsvåra till svåra psykiatriska tillstånd och där funktionsnivån i vardagen är påverkad. BUP diagnostiserar, behandlar och följer upp psykisk sjukdom och störning hos barn och ungdom. I uppdraget ingår även att samverka med vårdgrannar gällande barnpsykiatriska frågeställningar bl.a. genom konsultation och samverkansmöten. BUP ska komplettera primärvårdens verksamheter med konsultation och kunskapsspridning samt ansvara för bedömning och utredning som kräver särskilda kunskaper i diagnostik och behandling.

Då verksamheterna har olika uppdrag och i vissa fall erbjuder olika insatser i olika delar av länet ökar risken för att barn och unga med psykisk ohälsa faller mellan stolarna, det vill säga att ingen tar fullt ansvar för den som mår dåligt. Olikheterna innebär att alla länets barn och ungdomar inte har samma förutsättningar för att ha en god hälsa. I den statliga utredningen Börja med barnen lyfts en sammanhållen vård som en viktig faktor för att tidigt hitta och hjälpa barn och unga med psykisk ohälsa. Primärvårdens roll som första instans med bättre kunskap och resurser för att möta barn och unga med psykisk ohälsa samt ett närmare och aktivare stöd från barn- och ungdomspsykiatrin att avgöra vilka som kan få hjälp av primärvården och vilka som behöver specialiserad vård, är andra viktiga faktorer.

Överväganden och förslag

Det finns således behov av att se över och förbättra omhändertagandet av barn och ungdomar med psykisk ohälsa i Region Norrbotten. En välfungerande samverkan, ansvarsfördelning och arbetsorganisation är i högsta grad nödvändig för att nå ett omhändertagande som baserad på hög kompetens och hög tillgänglighet. Patienten eller vårdnadshavare ska enkelt kunna förstå var en kan vända sig för att få hjälp.

Därför föreslås att en översyn med en extern konsult ska genomföras. Översynen föreslås omfatta omhändertagandet på primärvårdens hälsocentraler och på barn- och ungdomshälsan, på ungdomsmottagningarna (översynen av ungdomsmottagningarna genomförs i samverkan med kommunerna, tidigare kartläggning och utvecklingsförslag bör finnas med som bakgrund till föreslagen översyn) samt Barn- och ungdomspsykiatrin, BUP. Översynen, som ska bedrivas skyndsamt, avser kartläggning av organisation, ansvarsfördelning och arbetsformer mellan de berörda divisionerna samt förslag till åtgärder som ska leda till förbättrad samverkan samt en god och likvärdig vård i hela länet.

Konsekvenser

Jämställdhetsperspektiv

Resultatet från rapporterna skolbarns hälsa och levnadsvanor i Norrbotten har under lång tid visat att överlag har måendet bland pojkar och flickor försämrats med stigande ålder. För flickor, försämras måendet främst mellan årskurs fyra och sju. Medan för pojkar försämras måendet främst mellan årskurs sju och första året i gymnasiet. Gällande de flesta frågor är könsskillnaderna små eller obefintliga i årskurs fyra. Resultat som framkommit är att flickorna i länet inte trivs med sig själv i lika stor utsträckning som pojkarna. Detta är något som även kan ses i nationella resultat.

Folkhälsomyndighetens beskriver att de flesta 11-, 13- och 15-åringar uppger att de känner sig nöjda med livet. Samtidigt är det vanligt att barn uppger psykiska och somatiska besvär, t.ex. nervositet eller huvudvärk, skolstress är också mycket vanligt. Fler pojkar än flickor får psykiatrisk vård och den vanligaste diagnosen är ADHD. Andelen barn som har vårdats på sjukhus i samband med suicidförsök eller annan avsiktlig självdestruktiv handling har minskat över tid i Sverige, särskilt bland flickor. Runt 20 barn under 18 år dör varje år av suicid i Sverige, de flesta av dessa är i åldern 13–17 år och 55 procent är pojkar.

Översynen av omhändertagandet av barns och ungdomars psykiska ohälsa måste innefatta jämställdhet då det finns könsskillnader i psykisk hälsa.

Barnrättsperspektiv

Åtgärden/beslutet är uppenbart för barnets bästa.

Protokollsutdrag skickas till:

Hälso- och sjukvårdsdirektören
Divisionschef Länssjukvård 1
Divisionschef Nära

Bilaga

Barnrättslig reflektion översyn av Region Norrbottens omhändertagande av barn och ungdomars psykiska ohälsa.

Barn enligt barnkonventionen är alla medborgare upp till 18 år.

SOU 2021:34

2018 gav politiska samverkansberedningen (POLSAM) i uppdrag till tjänstepersoner från Region Norrbotten och Norrbottens Kommuner att genomföra en kartläggning över ungdomsmottagningarna i länet samt föreslå utvecklingsförslag. 2019 del- och slutrapporterades uppdraget till POLSAM.

https://www.norrbotten.se/sv/Utveckling-och-tillvaxt/Folkhalsa/Hur-mar-vi-i-lanet/Hur-samlar-vi-kunskap/Halsosamtal-i-skolan/Rapporter-Halsosamtal-i-skolan/

https://www.folkhalsomyndigheten.se/livsvillkor-levnadsvanor/psykisk-halsa-och-suicidprevention/statistik-psykisk-halsa/statistik-om-barns-psykiska-halsa/#psytil